Balog József:  A Szép Tolnai
Szirmai Károly, József Attila, Ady Endre, Déry Tibor, Füst Milán, Bodrogvári Ferenc, Weöres Sándor, Bezerédj, Radnóti Miklós, Kossuth, Szép Ernő - ez a díjcsapat. csere nincs. illetve, legyen a cserénk az 1 Tolnai. minőségi csapat, minőségi csere.
de, kinek a posztjára hozzuk be. Szirmai?
A húszas évek derekán érkezett haza, írói tapasztalatokkal tarsolyában, hiszen első novellái a kilencszázas évek végén jelentek meg. Írói kibontakozása is gyors volt: a harmincas években már Szenteleky örökébe lépett, és ’41-ig ő szerkesztette a Kalangyát. „Kétlelkű” író. Misztikus, lázas víziók és realista történetek vonulatát különböztethetjük meg műveiben. Ugyanakkor alapvetően lírikus alkatú és szemléletű író, holott opusa prózai műfajokból épült. Prózaíró, aki legihletettebb pillanataiban verset ír még elbeszéléseiben is. Pályája első szakaszában még expresszionista jellegű verseket is írt. Formájukban is a versépítés hagyományos módját követő költeményeket, prózaverseket és lírikus jellegű elbeszéléseket hagyott ránk. Műveiben gyakran kifakulnak a „fény” motívumai, s csak ritkán villan fel a „jövő Napsugárházának” a képe a mindent elborító nagy sötétségben. A „létből való kimaradás” lírai élményét magyarázza meg. Szirmai legsajátosabb műfaja, a vízió született meg ezeknek az élményeknek ebben a körében, mindig a látomás marad a legszubjektívebb, leginkább az Én-t kifejező eszköze. Gyökerei az expresszionizmusba kapaszkodnak, életérzése ebből nő ki, szimbólumai is expresszionistákká tornyosulnak. Látomásában ugyanis a sötét erők, a gonosz világ tombol, s nyeri el az élet szervezettségének, összefüggésének még látható vonásait, ezért műveiben nemcsak az ember marad magára, hanem a világ is. Komikussá válik a vízió tájképe (Nagy Csönd Víziói). Klasszikus értelemben vett novellát a víziókkal párhuzamosan kezdett el írni, s életművén a vízió és a leíró, történetet elmondó elbeszélés kettősége figyelhető meg. Ugyanakkor az is megfigyelhető, hogy elbeszéléseiben, amikor közel marad a valósághoz, nem költői, hanem „nyers” a prózája. Az ilyen novellákban különösen a kisváros, a kispolgári lét, a tisztviselővilág életét rajzolta. Önéletrajzát Önkeresés címen írta.
József Attila? jaj, mama, mit is mondhatnék róla? minden helyen, hazám. minden helyeden, hazám! ő játszhat. ők, játszhatnak.
Ady? a fejedelmek, nem is, a császárok korában, ő, a Halottak élén, és? és, mégis, mégis, élőt keresünk! Hunniába! feketezongora hangolót!
Déry Tibor, most a Naplókkal, lehet, de ne kötetekbe, ha kérhetem, ide, a fülünkbe húzza, ide!
Füst Milán, ha nem hülyéz az Ottó és súlyos homlokot sem akar, márvány helyett, mert keményebb és megbízhatóbb, akkor a lépcsőkön ballagót tessék helyettesíteni, lécci, akik után női kórusok sóhajtoznak vesszett és fenemód!
tényleg, nem lehetne egy nőt a csapatba, picit, egy huncutkát? nem volna valóbb, ennyi férfi mellé? mellett. kapufa! góóóól! mert miden férfi góóóóólt szeretne rúgni. és szívünk fölött száll a kék madár.
Tegnap este a szabadkai Városháza dísztermében adták át a dr. Bodrogvári Ferenc-díjakat, azoknak az ifjú alkotóknak, akik a tavalyi évben kiemelkedő tevékenységükkel öregbítették a város hírnevét. A díjat – amely dr. Bodrogvári Ferenc filozófusról, tanárról kapta a nevét – immár harminc éve minden évben kiemelkedő művészek kapják meg. Ebben az évben Ksenija Kovačević képzőművészre, Görög Noémi zongoraművészre és Antal László grafikusművészre esett a bizottság választása. Maglai Jenő, a városi képviselő-testület elnöke ünnepi beszédében kiemelte, ez a díj ösztönzés a többi ifjú alkotó számára is. Saša Vučinić polgármester arra hívta fel a figyelmet, hogy ez a díj köszönet mindazért, amit ezek a művészek tettek és tesznek a mindennapokban, csendben. A díjátadást a szabadkai Zeneiskola növendékeinek és tanárainak fellépése kísérte.
Weöres! hozza ki a füzetét, egész órán firkált! A Parnasszus Paripacitromait a Maga orrára! na, tök jól áll! eredjen a helyére. halhatatlan!
Dr. Bezerédj Zoltán Kölnben élő, magyar származású író több mint tíz éve ajánlotta fel a magyar kultúra javára magánvagyonát, és létrehozta a Bezerédj Alapítványt, mely Bezerédj Imre kuruc hadvezér, Bezerédj István politikus, Bezerédj Amália írónő és Bezerédj Pál közgazdász életműve előtt tiszteleg. A Bezerédj Alapítvány ösztöndíját minden évben október 23. alkalmából adják át a hazai és határon túl élő magyar művészeti és tudományos élet kiválóságainak. 
Radnóti. a sír. hol nemzet. kérem jegyzőkönyvezi. Tolnai-díjat Radnótinak! most!
Kossuth. és ha Symphonia? vagy munkás? mutassanak már rakkolósabb politikusát a versnek avagy verselőjét a politikának, de, úgy ám, hogy alig. fiatalkorában, a Tribünön, a Sympóban, az önigazgatás mámorán átlátva, és át-át-át, az újvidéki hóesésen, kristályok szitáján a Domival, kossuthlajos katonái, ahogy a Somogyi Győző rajzolja éppen, mielőtt rázúdul a Nádler fekete serege, édes jó Istenem, nincs? nincs itt egyetlen görög? ahogy tragédiáért kiált?
csak nem a Patikárius? a Szép? aki éppen annyi boldogságot sóhajtott ki a világból, amennyit nem átallott mások szemében meglátni? nem mintha közöm lenne hozzá, de arra befizetnék, hogy a Szép húzza a Tolnait szánkón. mert hogy együtt vízisíznének, azt  kevésbé képzelem, pedig a képzelet szabad. szabad szappanozni.
ej, hát, ha nem mondunk semmit a szerzőről, kit a Dramaturgok Céhe kitüntetni méltóztatott, és ezt igen jól tette, mert az élet, mű, akkor dicsekedjünk mi, hogy nyáron Szegeden éppen 9 új Tolnai színdarab született a 20..THEALTEREN, de olyan darabok, amelyeket a Tolnai Világlexikona hordozott magában, és nem az író írt darabba, még A kisinyovi rózsa, is még az is poéma, bár színpadra kévánkozott eleve.
például, akkor a drámai termés - Végel(ő)adás, Bayer Aspirin, Kinyik - jó, Könyökkanyar - az ráadás, szík izzadta löszbaba vagy a drámai hősök, maguk? van-e közülünk - tesséktessék! - aki rávágja pontosan, hogy az idei évadban hány Tolnai-darab vár remegve a kulisszák mögött, izgatottan, kéjes vigyorral, amikor a félrészeg mellékszereplő, a szuszmákolós - már coitus közben persze - és a feltörekedési lázban szenvedő rendező kurafi a seggibe csíp? hát, aligha annyi, amennyi nem sok lenne, mert lehet, hogy annyi sem. semmiképpen nem az ünnepet mondom, csak jelezek. hogy itt van a szomszédban. a Palicson. Ott. Szabadka-Szeged - félút. ott. ott kicsit Kosztolányi, itt kicsit brennerjóska. 
azt hittük, elég hallgatni, ha beleolvastunk, ottragadtunk, de látni is kéne, feleim! látjátok, feleim? amúgy éltesse az isten, Szép Tolnai Uram! majdmég vágok ide egy bús, fehér jázmint, ami, egyefene, vidám is lehet, idézetet az Ernőtől, no: 
állj, vissza az egész, elszámoltam. az első díj egy bizonyos Mikes Kelemenről vagyon elnevezve. Édes, Néném. eleve tizenketten vannak a csapatba. benne.  már így is érvénytelen, érvénytelen, benyújtok egy kispanaszt, de legalább nem kell becserélni a régi Tolnait, hanem elkezdhetünk vele egy új kollektívát építeni.
VÉGÜL: Szép Ernő: Madarak
Egy színésznőnkkel sétáltam; kis hídon mentünk át; esett az eső, a híd mellett az úton tócsákat láttam; egy tócsában szép kis madarak voltak a vízbe bújva, oly gyöngéd volt minden szín rajtok a vízen keresztül, akár a japán képek madarain. Azt mondtam: látja ,melegszenek.

 A laudáció elhangzott az Új Színházban, 2010. szeptember 21-én, a Magyar Dráma Napján.